Multikulturelle arbeidsplasser i Møre og Romsdal – klima for etnisk mangfold
Master thesis
![Thumbnail](/hivolda-xmlui/bitstream/handle/11250/2364476/master_HellenLSG.pdf.jpg?sequence=4&isAllowed=y)
View/ Open
Date
2015Metadata
Show full item recordCollections
- Samfunnsplanlegging [68]
Abstract
Summary
Increased globalization implies more ethnically diverse workplaces. The county of Møre og Romsdal has a large amount of labour-and family immigrants, and the majority of mmigrants to the county comes from the EEA. Diversity is an official Norwegian political objective, but attending Norwegian language courses is neither a right nor a duty for nationals of the EEA. Reports tell about varied experiences with ethnic diversity to productivity and profitability. The theme of my master project is multicultural workplaces in my home county Møre og Romsdal. I wanted to take a closer look at what is happening at the workplaces when a large percentage of the workforce is immigrants. As examples of such multicultural workplaces I chose the shipbuilding industry and the care sector. How far have organizations in shipbuilding and caring come in their efforts to develop climate for diversity, what does the staff experience and what have the managers done? In order to retrieve the data I needed, I interviewed both the managing chief and a department manager at one shipyard and one nursing home, both in the same municipality. The municipality is relatively representative for the medium-sized municipalities in the region Nord-Vestlandet. Information from the "Norwegian" workers of these two organizations is received through a small survey. I also succeeded in gathering some of the foreign workers for group interviews. The specific questions to the informants are formulated on the basis of theories; the data I collected are seen in the light of the same theories: theories of change management, innovation and inclusion, studies of cultural differences of significance for workplaces, indicators of climate for diversity. So far there is not a large amount of foreign employees at the nursing home, but at the shipyard the majority are non-Norwegian. The yard is part of an international group and has guidelines on how to best function as an ethnically diverse workplace, which is not the case with the nursing home. Norwegian language is the key to the Norwegian society and all the informants kept coming back to the importance of learning Norwegian. Language problems have negative influences on the working environment, creates dangerous situations and problems for the production. The importance of cultural differences, especially in terms of authority anxiety and power distance, should also be given attention. There is a clear tendency that the Norwegian workers are much less satisfied with the management's efforts to develop climate for diversity than the foreign employees. Many foreign workers like it as it is and says management has done a good job. "For us is pretty good." Sammendrag
Økt globalisering tilsier mer etnisk mangfoldige arbeidsplasser. Møre og Romsdal har stor og arbeids- og familieinnvandring og flertallet av innvandrerne til fylket kommer fra EØS. Mangfold er en offisiell norsk politisk målsetting, men norskopplæring er verken en rettighet eller en plikt for EØS-borgere. Det rapporteres om varierte erfaringer med etnisk mangfold i forhold til produktivitet og lønnsomhet. Tema for mitt masterprosjekt er multikulturelle arbeidsplasser i hjemfylket Møre og Romsdal. Jeg ønsker å se nærmere på hva som skjer ute på arbeidsplassene når en stor prosentdel av arbeidstokken er innvandrere. Som eksempel på multikulturelle arbeidsplasser i Møre og Romsdal, velger jeg skipsbyggingsindustri og omsorgssektor. Hvor langt har organisasjoner innen skipsbygging og omsorg kommet i arbeidet med å utvikle klima for mangfold, hva opplever de ansatte og hva har ledelsen gjort? For å hente inn det datamaterialet jeg trenger, intervjuer jeg både øverste leder og en mellomleder på ett verft og én sjukeheim, begge i samme kommune. Kommunen anslås å være relativt representativ for middels store kommuner på Nord-Vestlandet. De «norske» ansatte i disse to organisasjonene når jeg gjennom en enkel survey. Det lykkes meg også å få samlet noen utenlandske ansatte fra hver arbeidsplass til gruppeintervjuer. Konkrete spørsmål til informantene utformes med basis i teoretisk tilfang, datamaterialet jeg samler inn sees i lys av det samme tilfanget: teorier om endringsledelse, innovasjon og inkludering, studier av kulturforskjeller av betydning for arbeidslivet, indikatorer på klima for mangfold. Sjukeheimen har foreløpig ikke svært mange utenlandske ansatte, på verftet er majoriteten ikke-norsk. Verftet er del av et internasjonalt konsern og har skrevne retningslinjer for hvordan best fungere som en etnisk mangfoldig arbeidsplass, det har ikke kommunen. Norsk språk er nøkkelen til det norske samfunnet, alle informanter kommer tilbake til språkets betydning. Språkproblemer går utover arbeidsmiljøet, gjør at det skapes farlige situasjoner og skaper problemer for det praktiske arbeidet. Også kulturforskjellers betydning, spesielt når det gjelder autoritetsangst og maktdistanse, bør vies mer oppmerksomhet. Det er en tydelig tendens at de norske er mye mindre fornøyde med ledelsens arbeid for å utvikle klima for mangfold enn de utenlandske. De utenlandske arbeidstakerne liker det som det er og syns ledelsen har gjort en god jobb. «For oss er ganske bra.»